Tisztelt Miniszterelnök-helyettes Úr!
Polgármester úr! Kedves megjelentek, Hölgyeim és Uraim!
Itt állunk egy gyönyörű, impozáns szobor, Wekerle Sándor emlékműve előtt. Egy éve talán még megmosolyogtak volna, ha azt mondom, hogy ez Móron megtörténik. Sokan, amikor már látták, hogy komolyan kell venni minket, móriakat, azt is megkérdezték, miért most, halála évfordulóján emlékezünk e jeles államférfira? Nem így szokás, de ebben mi is példaképünk, a méltatlanul elfeledett Wekerle Sándor példáját követtük, aki soha nem a szokásosat cselekedte. Talán ezért is tudta kifordítani sarkából, majd helyére illeszteni a maga idején a maihoz hasonló viharoktól szabdalt, szeretett Hazánkat.
Valóban, kilencven évvel ezelőtt halt meg Wekerle Sándor, Magyarország első polgári származású miniszterelnöke, Mór szülötte. A saját erejéből és tehetségéből felemelkedő jeles férfiú három alkalommal volt az ország miniszterelnöke és számos fontos megbízása mellett háromszor betöltötte a pénzügyminiszteri tisztséget is. 
Szobra itt áll előttünk, saját szemünkkel láthatjuk ezt a hatalmas embert, de azt tettei mutatják meg, mi van a nyers anyag mögött, ki volt ő valójában?
Wekerle Sándor a forradalom évében, 1848. november 14-én született Móron, a Lamberg-kastély jószág-igazgatójának fiaként. Szülőházát innen is látni. A székesfehérvári ciszterci gimnázium folytatta tanulmányait, majd a budapesti egyetemen szerzett jogi diplomát. Külföldi tanulmányútja után 1870-ben kezdte meg munkáját a pénzügyminisztériumban, amelynek 1886-tól államtitkára, 1889 áprilisától 1895 januárjáig Tisza Kálmán, illetve Szapáry Gyula kormányának idején minisztere volt. 
Ferenc József 1892. november 17-én miniszterelnökké nevezte ki. Ma már tudjuk: jó döntés volt. 1895. január 14-ig tartó első kormányelnöksége idején megteremtette az államháztartás teljes egyensúlyát és végrehajtotta azt a valutareformot, melynek során az ország áttért az aranyalapú valutára, a koronára –megnyitva a lehetőséget hazánk világgazdaságba való beilleszkedésre. Wekerle Sándor nevéhez fűződött a pénzügyigazgatás átszervezése, a dualista állam adórendszerének korszerűsítése és teljes átalakítása, az államadósságok konvertálásáról szóló törvények megalkotása, de ő tette le a társadalom- és nyugdíjbiztosítási rendszer alapjait is.
A maga idejében a magas költségvetési hiányt többletbe sikerült fordítania. Érthető, ha kortársai nemes egyszerűséggel finánczseninek nevezték. Megkockáztatom a kijelentést: ha ma élne, egymásnak adnák a kilincset nála a világ vezető közgazdászai és politikusai.
Az 1905-ös politikai válság után lett másodszor miniszterelnök, s 1906-10 között az ellenzéki pártokból alakult „koalíciós-kormány” élén állt. Harmadik miniszterelnöksége 1917. augusztus 20-tól 1918. október 28-ig tartott. 
A Monarchia összeomlása után, a proletárdiktatúra idején, túszként őrizetbe vették, a kommün bukása után már csak gazdasági tevékenységet folytatott. A Közmunkák Tanácsának elnökeként elérte, hogy Kispesten nagy területeket vásároltak fel munkáslakások építésére - ezt nevezték el később Wekerle-telepnek.

Magyarország régóta adósa e jele férfiúnak. Most törlesztünk az adósságból. Nagy örömmel tölt el, hogy a nemes cél érdekében térségünkben régen látott összefogás alakult ki, amely egységbe szervezett civil, politikai és gazdasági erőket.
Móron 2010. július 09-én civil kezdeményezésre megalakult a Wekerle Sándor Emlékbizottság. A kezdeményezést támogatta Fenyves Péter polgármester úr, akinek előterjesztésére Mór Város Önkormányzata a 2011. évet Wekerle Sándor Emlékévvé nyilvánította. A Wekerle Sándor 2011 programsorozat fővédnöki tisztét Dr. Orbán Viktor, Magyarország miniszterelnöke vállalta el, Matolcsy György nemzetgazdasági miniszter pedig itt jelentette be a Kárpát-medencei gazdaságélénkítő programot, a Wekerle Tervet.
Azt korábban is tudtuk, s vallottuk, hogy Wekerle Sándor emlékezete nemcsak Mór, de Fejér megye és egész Magyarország ügye. Példája mindannyiunk okulására szolgál. Korának - ennek a maihoz hasonló, válságokkal és nagy nemzetközi kataklizmákkal terhes időszaknak - a tanulmányozása komoly haszonnal jár. Életműve számos tanulsággal szolgál. 
1906. évi programja, amelynek fő elemei az állami szükségletek fedezéséhez elengedhetetlen bevételek megteremtése, az általános szavazati jog bevezetése, hazánk kulturális és gazdasági fejlődésének ösztönzése, a mezőgazdaság fejlesztése, a tömeges kivándorlás megállítása, ma is aktuális. Nagy örömmel látjuk, hogy kezdeményezésünk a határokon túl is lelkes fogadtatásban részesül – bár ezek a határok valójában talán soha nem is léteztek.
Most, ahogy itt állunk ez előtt a szobor előtt, büszkék lehetünk. Elsősorban Wekerle Sándorra, akinek példája erőt ad. Rámutat arra, hogy a tudás iránti vágy, a szorgalom, a szakmai és erkölcsi következetesség minden akadályon átsegít. De büszkék lehetünk magunkra is, hiszen embert próbáló feladat volt eljutni az ötlettől a megvalósításig. Minden segítőnek köszönet érte.
Kedves Megjelentek!
Wekerle Sándor mától szülővárosában fizikailag is itt van belünk. Ha úgy tetszik, hazatért. Ez a tér, amely most már méltó ehhez az impozáns a szoborhoz, minden bizonnyal a móriak és a turisták kedvenc hely lesz. Kívánom, hogy sokan és sokszor idézzék fel e helyen Wekerle Sándor szellemiségét. 

Köszönöm megtisztelő figyelmüket!